ЧИСЕЛЬНИЙ ТА МОДАЛЬНИЙ АНАЛІЗ ПРОМІЖНОЇ ОПОРИ ЗАЛІЗНИЧНОГО МОСТУ - ТЮТЬКІН, О. Л.; ДУБІНЧИК, О. І.; ЧЖАН, ЦЮАНЬ; ДУ, КАЙЦЯНЬ (Мости та тунелі: теорія, дослідження, практика, 2025)
Мета. Метою наукового дослідження є проведення чисельного та модального аналізів проміжної опори залізничного мосту з варіацією сполучень навантажень та визначенням параметрів міцності та динамічних характеристик (форми і частоти власних коливань). Методика. Найбільш економічними та ефективними для будівництва мостів є пальові фундаменти. У даному випадку пальовий фундамент проміжної опори шляхопроводу споруджується на буронабивних палях. Для відтворення особливостей пальового фундаменту проміжної опори застосовано просторову СЕ-модель, яка найбільш точно відображає його взаємодію із оточуючим масивом. Результати. Виконано аналіз результатів напружено-деформованого стану фундаментів проміжної опори шляхопроводу із урахуванням поїзного навантаження, який надав змогу отримати висновок про високу несучу здатність усіх частин системи «палі – ростверк» на всі розглянуті види сполучень із запасом міцності в 8 і 7 разів відповідно, що свідчить про нормальну експлуатацію в подальшому при незмінному стані інженерно-геологічних умов і навантажень. Місце кріплення паль та ростверку бетон класу С25/30 повністю витримує усі види навантажень, представлених сполученнями. Проведений модальний аналіз фундаментів моделей проміжної опори шляхопроводу й отримані частоти і форми фундаменту, які дорівнюють 4,2 Гц (основний тон)…17,4 Гц, а із порівняння цих частот з частотами розрідження вологих пісків (30…50 Гц) зрозуміло, що власні коливання опори не можуть викликати вібраційного розрідження. Наукова новизна. Наукова новизна дослідження полягає в отриманні значень напружень проміжної опори в статичній постановці, а також динамічних характеристик (форми і частити власних коливань) в динамічній постановці. Практична значимість. Практична значимість полягає в обґрунтованій оцінці величин частот коливань проміжної опори, що базується на результатах модального аналізу і свідчить про відсутність розрідження пісків.